Imam doma na dvorištu pumpu iz nekih pradavnih vremena, koja najviše služi za ukras, ali na moje inzistiranje moj muž ju je osposobil i ja sam si fino mogla napumpati vode za cveće i vrt (odlično jer nema klora i drugih kemikalija kao u gradskom vodovodu).
No, u zadnje vreme mi nekak zeza, kao da nema pritiska. Prije bi bilo dovoljno malo ju zalijati s vodom i odmah bi radilo dobro, ali sad uglavnom teško kaj zide, puno pumpanja za malo vode i to pune peska. E, sad. Jel to zato kaj se rijetko koristi pumpa ili sam nekaj zaribala ili je možda žila pesušila? Je l' može uopće presušiti?
Kod ručnih pumpi za vodu treba redoviro zamijeniti kože koje se nalaze u cilindru pumpe.
Ta pumpa ima 2 ventila, usisni i propusni.
Kad pritisnemo ručku dolje, stapni se dio podigne i tlakom podiže usisni ventil te podigne vodu u usisnu komoru.
Potiskivanjem ručke gore, tlak zatvara usisni ventil i prelijeva vodu u ispusnu cijev.
Da bi se tlkom podigla voda prema gore treba na tom dijelu obavezno zamijeniti kožu i staviti novu kožu
![](http://i625.photobucket.com/albums/tt339/mlacanin/Vodovod/th_Gornjakonabrtvazarunepumpezavodu.gif)
Ovako izgleda ta koža koja se postavlja upravo u ovakovom položaju. Sa donje strane se pritegne jednom takozvanom maticom i zatim se gurne zajedno sa ručicom u tijelo pumpe.
Može se promijeniti i donja koža koja se nalazi na dijelu koji se zove "tanjur",a tanjur je direktno pritegnut na cijev fi 5/4"
![](http://i625.photobucket.com/albums/tt339/mlacanin/Vodovod/th_Donjakonabrtvazarunepumpezavodu.gif)
Na dolnju kožu u onaj središnji dio može se izrezati i jedna tanka gumena brtva (gumica)koja se prilikom montiranja okrene prema dolje ,radi boljeg brtvljenja. Taj dio je odgovoran da nam voda nakon pumpanja odmah ne ode i zato nemoramo stalno zalijevati pumpu.Dobro je kože nakon montaže dobro zalijati vodom da malo omekšaju i otpuste,naročito gornja koža jer je važno da se lijepo raširi po cijelom cilindru i tada bolje vuče vodu.
Ukoliko ni nakon izmjena kože pumpa slabo baca vodu i kod pumpanja nam pruža jaki otpor to nas upućuje na dvije stvari.
1. Treba provjeriti sa nekom težom maticom (ili nečim prikladnim) zavezanom za špagu,koliko je duboka cijev i koliko ima u njoj vode.
Ako nakon vađenja matice špaga nije mokra znači da u cijevi nema vode!
2. Znamo da je cijev dugačka 6 metara ,a na nju se obićno stavljala špica od 3 metra što je 9 metara ukupna dužina.
Špaga nam je sa maticom išla do dubine od 7 metara (ovo navodim kao primjer). Sada možemo pretpostaviti da je u preostalih 2 metra pijesak.
Taj se pijesak može ispumpati van sa tom istom pumpom ali moramo imati rezervne kože (gornja koža) jer se ona kod toga vrlo brzo troši.Ispumpava se tako dugo dok ne poteće čista voda.
Ovo može biti vrlo zamorno i treba biti strpljiv.
3. Moramo pretpostaviti da nam je cijev duga samo 6 metara,jer su se nekada prodavale cijevi te dužine ,ali je na njoj bila napravljena špica za zabijanje.
Dakle vidimo koliko je špage ušlo u metrima u cijev i koliko je mokro . Iz toga zaključimo dali ima u cijevi vode ili nema.
Voda obično nestane ako se pumpa duže vrijeme nije koristila,i nataloži se pijeska. Na ovom našem području možemo vodu naći na raznim dubinama i nema pravila po kome se možemo ravnati. Bazeni sa podzemnom vodom se nalaze na raznim dubinama,ovisno o sastavu tla.
Već sam u ranijem postu spomenuo da usporedno sa rijekom Savom teće rijeka podzemnih voda u dužini 15 km sa jedne i druge obale. Kako te vode osciliraju tako se i sam nivo vode mijenja u podzemlju.
Zbog toga nam se dogodi da nam pumpa tokom godine presuši,a opet kroz neko vrijeme ima vode. Voda se inaće u podzemlju nalaz u šodrastom sloju ,što uvijek uzrokuje pojavu pijeska . Samim radom pumpe taj se pijesak izgubi,ali svaki prekid znaći pojavu pijeska jer ga podzemne vode cijelo vrijeme polako nose u samoj vodi.